AZ ÍRÁS TÖRTÉNETE
Fábián Zsuzsanna

A kurzus célja az, hogy nagy vonalaiban bemutassa az emberiség történetében keletkezett legfontosabb írástípusokat, különös tekintettel a nyelv rögzítésének különböző mechanizmusaira, ezek összefüggéseire, ill. különbözőségeire.
A tárgyalt anyag természetéből fakadóan a foglalkozásokon nagy hangsúly esik a képi megjelenítésre is (vetítések, fénymásolatok, powerpoint használata). Bizonyos témaköröket az adott terület (nem olasz szakos) szakértői fognak elmagyarázni. 
A foglalkozások során közösen terminológiai szójegyzéket is kidolgozunk.

A félév végi jegy megszerzésének feltételei:
a)	az órák látogatása;
b)	kiselőadás tartása a 13. pont alatt felsorolt témakörök valamelyikében;
c)	az utolsó órán teszt-szerű zárhelyi dolgozat sikeres megírása (ez elsősorban a terminológia ismeretét kívánja meg)

A tervezett órák:

1) Bevezetés: alapismeretek (nyelv, beszéd és írás), alapdefiníciók
és az alapterminusok etimológiája (scrivere; ír, ró stb.) 
2) Az írás előzményei. Az írás történetének vázlatos áttekintése. 
3) Az ékírás(ok)
4) Az egyiptomi írás(ok)
5) Az arab, a török és a perzsa írás
6) A Mediterráneum írásai (krétai, főníciai stb.)
7) A görög írás; a glagolita és a cirill írás
8) Az itáliai írások
9) A latin írás és (középkori) fejleményei
10) Az amerikai indián népek írásai (mayák, aztékok stb.) 
11) A távol-keleti írások (kínai, japán, koreai)
12) A rovásírások (germán, székely)
13) Egyéb írások:
	gyorsírás; a vakok írása; a süketnémák jelelése; a számírások;
	a Morse-ábécé; a tengerészeti „ábécék” (zászlójelek stb.);
	a titkosírások; az írásszakértés; a pszichológiai grafológia; a szépírás 
(kalligráfia); a tipográfia; az írás mint művészet; játékok az írással; az 
íróeszközök és az íráshordozók típusai és változásai; stb. 

BIBLIOGRÁFIA ÍRÁSTÖRTÉNETHEZ

Olasz és magyar(ul meglévő) művek

•	Amadasi Guzzo, Maria Giulia: Scritture alfabetiche. Roma, Valerio Levi Ed. 1987.
•	Benczik Vilmos: Nyelv, írás, irodalom kominikációelméleti megközelítésben. Budapest, Trezor Kiadó, 2001. (különösen: 1-143. pp.)
•	Bocchi, Gianluca–Ceruti, Mauro: Origini della scrittura. Milano, Bruno Mondadori–Paraviva, 2002.
•	Brookfield, Karen: Az írás. Budapest, Park Kiadó, 1995. pp. 64 /Szem-Tanú/ 
•	Cardona, Giorgio Raimondo: Antropologia della scrittura. Torino, Loescher, 1983.
•	Cardona, Giorgio Raimondo: Storia universale della scrittura. Milano, Mondadori, 1986. /Le Palme/
•	Cencetti, Giorgio: Lineamenti di storia della scrittura latina. Bologna, Pàtron, 1997.
•	Chadwick, John: A lineáris B megfejtése. Budapest, Gondolat, 1980.
•	Chiodelli–Passerin: Dalla stilo alla penna a sfera. Gli strumenti per scrivere. Il Pomerio, 1993. /8. ed./ pp. 141 						
•	Curto, Silvio : La scrittura nella storia dell’Uomo. Cisalpino, 1989. /8. ed./ pp. 340  /Manuali/								
•	De Meo, A: Linguistica e teoria della scrittura. Napoli, 1996.
•	Dénes Tamás: Titok tan – avagy kódtörő ABC. Budapest, Bagolyvár Könyvkiadó, 2002.
•	Dévényi Kinga–Iványi Tamás: Az arab írás. I-II. Budapest, Kőrösi Csoma Társaság, 1987.
•	Diringer, David: L’alfabeto nella storia della civiltà. Firenze, Barbera, 1937. /rist: Firenze, Giunti-Barbera, 1969)
•	Doblhofer, Ernst: Jelek és csodák. Letűnt írások és nyelvek megfejtése. Budapest, Gondolat, 1962.
•	Fales, Frederick Mario: Prima dell’alfabeto: la storia della scrittura attraverso testi cuneiformi inediti. Venezia, Erizzo, 1989. /Studi e documenti 4./
•	Févriere, James-Germain: Storia della scrittura. Genova, ECIG 1992. /8. ed./ pp. 592  /Nuova Atlantide/ 						
•	Filep László–Bereznai Gyula:  A számírás története. 1982. pp. 157
/2. ed:  Filum, 1999./
•	Forrai Sándor: Az ősi magyar rovásírás az Ókortól napjainkig. Lakitelek, Antológia Kiadó, 1994. pp. 420.
•	Földes Papp Károly: Dai graffiti all’alfabeto: la storia della scrittura.   
Milano, JACA Book, 1985.
•	Friedrich, Johannes: Decifrazioni delle scritture scomparse. Firenze, Sansoni Università, 1973.
•	Friedrich, Johannes: Le scritture scomparse. Firenze, Sansoni, 1989.
•	Garbini, Giovanni: Storia e problemi dell’epigrafia semitica. Annali dell’Istituto Orientale di Napoli, Suppl. 19, to 39 (1979)/2, Napoli.
•	Garnier, Catherine: La scrittura (kanji). 1993. 
•	Gaur, Albertine: La scrittura. Un viaggio attraverso il mondo dei segni. Bari, Dedalo, 1997. /Prisma 39./								
•	Gelb, Ignace J: Teoria generale e storia della scrittura. Milano, EGEA, 1993. /Testi contemporanei 5./					
•	Giacardi,L.–Roero, C.S: L’origine della numerazione romana. Foligno, 1987.
•	Giulietti, Francesco: Storia delle scritture veloci. Dall’antichità ad oggi. Firenze, Giunti Barbera, 1961. (2. ed: 1968; p. 514)			
•	Godart, Louis: L’invenzione della scrittura: dal Nilo alla Grecia. Torino, Einaudi, 1992. pp. 284 /Saggi/
•	Goody, J: La logica della scrittura e l’organizzazione della società. Torino, 1988.
•	Goody, J: Il suono e i segni. Milano, Il Saggiatore, 1989.
•	Gordon, C.H: Scritture dimenticate. Roma, 1969.
•	Gróh János: Betű és írás. Budapest, Műegyetemi Kiadó (BME Építészmérnöki Kar), 1994.
•	Hadamitzky W.–Kazár Lajos: Kanji és kana. A japán írásrendszer kézikönyve és szótára. Budapest, Scholastica, é.n. (3. kiadás)
•	Harris, David: Arte della calligrafia. Milano, Mondadori,
•	Hering, Elisabeth: Az írás rejtélye. Budapest, Gondolat, 1966.
•	ÍR6SZ! SMS-5LETEK (Erdős Tamás és társai ed.) Budapest, Westel - Park Kiadó, 2001.
•	Jakó Zsigmond–Radu Manolescu: A latin írás története. Budapest, Európa, 1987.
•	Kéki Béla: Az írás története. Budapest, Gondolat, 1971. pp. 127 /2. ed: 1975./
3. ed: Miskolc. Miskolci Bölcsész Egyesület, 1996.
4. ed: Budapest, Vince Kiadó, 2000.
•	Keszler Borbála: Die Entwicklung der Namenzeichen vom Bildzeichen zur Großschreibzng. Annales Univ. Budapestinensis, Sectio Linguistica, Tomus XXIV, Budapest, 1999-2001,233-240.
•	Koricsánszky Attila: A Napút ábécéje. Pécel, Varaskó Bt., 2003.
•	La scrittura memoria degli uomini. Universale Electa/Gallimard, 5.    
•	Leonardi–Morelli–Santi (ed): Modi di scrivere. Tecnologie e pratiche della scrittura dal manoscritto al CD Rom. Centro Studi Alto Medioevo, 1998. p. 302 /Quaderni di cultura mediolatina 15./						
•	Lipin, L.–Belov, A: Az ékírás regénye. Budapest, Művelt Nép, 1956.2
•	Mandics György: Rejtélyes írások.  Budapest, Akadémiai Kiadó, 1987.
•	Dr. Magyar Sándor: Piktogramok kézikönyve. Budapest, Entermen Kft, é.n. /kilencvenes évek eleje, Expo-terv előtt/
•	Negri, Mario (a cura di): Alfabeti. Preistoria e storia  del linguaggio scritto. Verona, Demetra, 2000. /Atlanti del Pensiero/			                                    
•	Pandolfini, M.-Prosdocini, A.L: Alfabetari e insegnamento della scrittura nell’Italia Antica. Firenze, 1990.
•	Petrucci, A: La scrittura. Torino, Einaudi, 1986.
•	Petrucci, A: Breve storia della scrittura latina. Roma, Bagatto, 1989, pp. 203
•	Révay Zoltán: Titkosírások. Szeged, LAZI Bt., 2001.2
•	Robinson, Andrew: Az írás története. Budapest, Jószöveg Műhely Kiadó, 2003.
•	Roggia, Gian Battista: Storia della scrittura. Torino, Loescher, 1969. pp. 78
•	Sándor Klára: A Bolognai Rovásemlék. Szeged, Magyar Őstörténeti Könyvtár, 1991.
•	Sebestyén Gyula: Rovás és rovásírás. Budapest, MNyTK. 1909; Budapest, Püski, 1999.
•	Svékus Olivér: Titkosírások. Budapest, Móra, 1964. 2
•	Szántó Tibor: A betű. Budapest, Akadémiai Kiadó, 1982.
•	Valeri, Vincenzo: La scrittura. Storia e modelli. Roma, Carocci, 2001. /Università 276./ 
•	Varga Csaba: Jel jel jel, avagy az ABC 30.000 éves története. Fríg Kiadó, 2001.
•	Varga Csaba: Az ősi írás könyve. Fríg Kiadó, 2002.
•	Várkonyi Nándor: Az írás története. Budapest, Turul kiadás, 1943. pp. 144 + XXIV tábla
•	Várkonyi Nándor: Az írás és a könyv története. Budapest, Széphalom Könyvműhely, 2001. pp. 446.
•	Wilson, Hilary: I segreti dei geroglifici. Roma, Newton Compton, 1998.	

Angol, német stb. művek

•	Alphabete und Schriftzeichen des Morgen- und des Abendlandes. Berlin, Reichsdruckerei, 1924.
•	Boemer, Aloys: Die Schrift und ihre Entwickling. /Handbuch der Bibliothekwissenschaft 1./
•	Brown, Michelle P: A guide to western historical scripts from antiquity to 1600. London, The British Library, 1990.
•	Claiborn, Robert: The Birth of Writing. Time-Life Books, 1978.
•	Cohen, M: La grande invention de l’écriture et son évolution. Paris, Imprimérie Nationale, 1958.
•	Coulmas, Florian: The Writing Systems of the World. Oxford, Blackwell, 1989.
•	Daniels, Peter T.–Bright, William (ed): The worlds writing systems. New York, Oxford Univ. Press, 1996.						
•	Danzel: Die Anfänge der Schrift. Leipzig, 1912.
•	DeFrancis, John: Visible Speech: The Diverse Oneness of Writinf Systems. Honolulu, University of Hawaii Press, 1989.
•	Demeude, Hugues: The Animated Alphabet. London, Thames and Hudson, 1996.
•	Diringer, David: The Story of the Aleph Beth. New York, Philosophical Library, 1958.
•	Diringer, David: Writing. New York, Praeger, 1962. /Ancient People and Places 25./
•	Diringer, David:  The Alphabet: A Key  to the History of Mankind. 1-2. London, Hutchinson, 1948. (3. ed: New York, Funk & Wagnalls, 1968.)
•	Driver, G.R: Semitic Writing  from Pictograph to Alphabet. London, 1948.
•	Drucker, Joana: The Alphabetic Labyrint. Londos, Thames and Hudson, 1999.
•	Evans, A.J.: Die europäische Verbreitung primtiver Schriftmalerei und ihre Bedeutung für den Ursprung der Schreibschrift. Heidelberg, 1910.
•	Faulmann, Karl: Illustrierte Geschichte der Schrift. Reprint nach der Ausgabe von 1880 im A. Hartlebens-Verlag, Wien, Pest und Leipzig, 1900.
•	Février, James-Germain: Histoire de l’écriture. Paris, Payot, 1948. (2. ed: Paris, Payot, 1959.)
•	Friedrich, Johannes: Entzifferung verschollener Schriften und Sprachen. Berlin-Göttingen-Heidelberg,  1854. /Verständliche Wissenschaft 51./
•	Friedrich, Johannes: Geschichte der Schrift unter besonderer Berücksichtigung ihrer geistigen Entwicklung. Heidelberg, Winter, 1966.
•	Gasparri, Françoise: Introduction à l’histoire de l’écriture. Turnhout, Brepols, 1994.
•	Gaur, Albertine: A History of Writing. London, British Library; New York, Abbeville, 1992.
•	Gelb, Ignace J: A Study of Writing. Chicago, University of Chicago Press, 1952.
•	Goody, J:  The Interface between the Oral and the Written. Cambridge, 1987.
•	Günther, Hartmut–Ludwig, Otto (ed): Schrift und Schriftlichkeit / Writing and Its Use. I-II. Berlin-New York, Walter de Gruyter, 1994. /HSK 10.1 + 10.2/
•	Haarmann, Harald: Universalgeschichte der Schrift. Frankfurt, Campus Verlag, 1990.
•	Ifrah,  Georges:  The universal history of numbers. London, The Havrill Press, 1998.
•	Jensen, H.: Geschichte der Schrift. Hannover, 1925.
•	Jensen, H.: Die Schrift in Vergangenheit und Gegenwart. Hamburg, 1935. (2. ed: Berlin, VEB Deutscher Verlag der Wissenschaften, 1969.)
•	Jensen, Hans: Sign, Symbol and Script. 3. ed: London, George Allen & Unwin; New York, Putnam’s, 1969.
•	Ober, J. Hamilton: Man’s Greatest Invention. Baltimore, Peabody Institution, 1965.
•	Pope, Maurice: The Story of Decipherment. London, Thames and Hudson, 1976, 1999.
•	Robinson, Andrew: The Story of Writing. London, Thames and Hudson, 1995.
•	Salberg-Steinhardt, Barbara: Die Schrift. Köln, DuMont Buchverlag, 1983.
•	Sampson, Geoffrey: Writing Systems. London, Hutchinson; Stanford, Stanford University Press, 1985.
•	Schaefer, Ursula: Schriftlichkeit im frühen Mittelalter. Tübingen, Narr, 1993. /Script. Oralia 53./
•	Tischold, Jan: Geschichte der Schrift in Bildern. Basel, 1943.
•	Walker, C.B.F.: Reading the past – Cuneiform. British Museum Press, 1998.

A (székely-)magyar rovásírásról szóló művek
/Bibliografia sulla scrittura runica/a tacche (siculo-)ungherese/

•	Benkő Elek: A székely rovásírás. A legújabb kutatások. /La scrittura runica sicula. Le 
      ricerche recenti/ „História”, 1996/3. 
•	Benkő Elek: Régészeti megjegyzések a székelyföldi rovásfeliratokhoz. /Note archeologiche 
alle iscrizioni runiche nei territori siculi/ „Magyar Nyelv”, XC (1994).
•	Dr. Bíró János: Székely rovásírás./Scrittura runica sicula/ Szeged, 1992. pp. 103.
•	Csallány Dezső: A székely-magyar rovásírás emlékei./I ricordi-reperti della scrittura 
      runica siculo-ungherese/ Nyíregyháza, 1963.
•	Fehérné Walter Anna: Az ékírástól a rovásírásig./Dalla scrittura cuneiforme alla scrittura 
      runica/ Buenos Aires, 1975.
•	Fischer Károly Antal: A hun-magyar írás és annak fennmaradt emlékei./La scrittura 
unno-ungherese e i suoi ricordi-reperti/ Budapest, Hatágú Síp Alapítvány, 1992.
•	Forrai Sándor: Küskarácsontól sülvester estig. /Da Natale a San Silvestro/ Budapest, Múzsák Közművelődési Kiadó, 1985.
•	Forrai Sándor: Az ősi magyar rovásírás az Ókortól napjainkig./L’antica scrittura runica ungherese dall’Antichitá fino ai nostri giorni/ Lakitelek, Antológia Kiadó, 1994. pp. 420.
•	Forrai Sándor: A magyar rovásírás elsajátítása./Come imparare la scrittura runica ungherese/ Budapest, 1996. pp. 109.
•	Friedrich Klára–Szakács Gábor: Kárpát-medencei birtoklevelünk, a rovásírás./La nostra „lettera di donazione” //patens// per il Bacino dei Carpazi, la scrittura runica”/ Szakács Gábor kiadása, 2003.
•	Für Zoltán: A magyar rovásírás ABC-s könyve./Abbecedario della scrittura runica ungherese/  Budapest, Püski, 1999.
•	Göbl, R.–Róna Tas, A.: Die Inschriften des Schatzes von Nagyszentmiklós. Österreichische Akademie der Wissenschaften. Phil.-Hist. Klasse. Denkschriften Bd. 240. Wien, 1995.
•	Koricsánszky Attila: A Napút ábécéje. /l’alfabeto della Via del Sole/ Varaskó Bt. Pécel, 2003.
•	Németh Gyula: A magyar rovásírás./La scrittura runica ungherese/ „Magyar Nyelvtudományi Közlöny”, 1934.
•	Ráduly János: A rovásírás vonzásában./Nell’attrazione della scrittura runica/ Korond (Transilvania), Firtos Művelődési Egylet, 1998. pp. 105. /Hazanéző Könyvek/
•	Róna Tas A.: Problems of the East European Scripts with special regard to the newly found inscription of Szarvas. Congr. PS Spoleto SSCISM 35 (1987-1988), 31-66.
•	Sándor Klára: A Bolognai Rovásemlék. /Il reperto della scrittura runica di Bologna = quello trovato da Marsigli/ Magyar Őstörténeti Könyvtár, Szeged, 1991.
•	Sándor Klára: Rovásírás a Kárpát-medencében./Scrittura runica nel Bacino dei Carpazi/  Budapest, 1992.
•	Sebestyén Gyula: Rovás és rovásírás. /Tacche e scrittura runica/ Budapest, Magyar Nyelvtudomány Közlemények, 1909; Budapest, Püski, 1999.
•	Tarics Péter: A magyar rovásírás és annak elsajátítási módja./La scrittura runica ungherese e il modo di impararla/ Komárom, Rákóczi Szövetség-Püski Kiadó, 1998.
•	Varga Csaba: Jel jel jel, avagy az ABC 30.000 éves története. /Segni, segni, segni ovvero la storia trentamillennaria dell’alfabeto/ Fríg Kiadó, 2001.
•	Varga Géza: Székely rovásjelek hun tárgyakon. /Tacche sicule su oggetti unnici/ Budapest, Írástörténeti Kutató Intézet,  1996.
•	Varga Géza: Rovásírás és mitológia. /Scrittura runica e mitologia/ Írástörténeti Kutató Intézet, 1997.
•	Varga Géza: A székely rovásírás eredete./L’origine della scrittura runica/ Írástörténeti Kutató Intézet, 1998.
•	Varga Géza–Szekeres István: Bronzkori magyar írásbeliség./Uso ungherese della scrittura nel periodo del Bronzo/ Írástörténeti Kutató Intézet, 1993.
•	Vásáry István: A magyar rovásírás. A kutatás története és helyzete. /La scrittura runica ungherese. Storia e status delle ricerche/ „Keletkutatás”, 1974, pp. 159-171.
•	Vékony Gábor: Későnépvándorláskori rovásfeliratok a Kárpát-medencében./Iscrizioni runiche nel Bacino dei Carpazi nel tardo periodo della migrazione dei popoli/ Életünk Könyvek. s.a.