Nyelv és társadalom			(heti 2 óra gyak.)		BBN-OFI 401.02
Fábián Zsuzsanna, Meszler Lenka					az olasz speciális képzésben		 

A kurzus célja, hogy megismertesse a hallgatókat a szociolingvisztika alapkérdéseivel, különös tekintettel az olasz nyelvi-társadalmi kérdésekre. A megadott szakirodalomból a kurzus megkezdésekor jelöljük meg a feltétlenül szükséges részeket (fejezeteket).
A félév végi jegy megszerzésének feltétele: sikeres félév végi zárthelyi dolgozat.

Tematika:

1. Az emberi  nyelv és a gondolkodás (szemiotika és a természetes nyelvek; az emberi agy: lateralizáció és holisztikus működés; az emberi gondolkodás megjelenési formái, ill. a nyelvészet helye a kognitív tudományok között; gondolkodás és a nyelvek általános jellemzői: lényegi és implikációs univerzálék; az agyműködés nyelvészeti modelljei: érvek az Univerzális  Nyelvtan mellett és ellen)
2-3. A nyelv mint társadalmi jelenség
Nyelvi pragmatika
(megfelelő és hatékony kommunikáció; beszédaktusok; a konvencionális implikatúrák elmélete; a “meggyőzés nyelvtana”: a feltételek (preszuppozíciók) és következmények (implikatúrák) néhány példája a reklámokban)
A nyelvváltozatok
(történeti kitekintés: az olasz nyelvi norma megteremtése, diglosszia, kétnyelvűség; olasz nyelvváltozatok: a diaszisztéma fogalma, olasz nyelvi és nyelvjárási változatok)
4. Társadalmi változatosság: az “italiano popolare” (a nyelvi “egyszerűsödés” problémája; szövegelemzés: az “italiano popolare” írott és beszélt formája: beszéltnyelvi jelenségek, (nyelvjárási) interferencia jelenségek, a (fél)analfabetizmus hatásai)
5-6. Földrajzi változatosság: az “italiani regionale” (szövegelemzés: az északi, toszkán és közép-déli típusú “italiano regionale” fonetikai és morfoszintaktikai jellemzői; lexikai jelenségek: földrajzi szinonimák és homonimák)
7. Nyelvváltozatok (a fiatalok nyelve, a szleng, a szaknyelvek, stb.). Stílusok és regiszterek
8.  A nyelv mint beszélt, ill. mint írott rendszer. Az írásrendszerek rövid történeti áttekintése.
Az írás/helyesírás kérdései, szerepe a nyelvi norma kialakulásában
9.  A „nyelvtudás”. A gyermek  nyelve. Az idegennyelv-tanulás, -tudás, és -oktatás.
Az olasz mint idegen nyelv (az immigráció problémáinak tükrében is)
10.  A nyelvi tervezés, a nyelvpolitika kérdései. Nyelvművelés; purizmus, akadémiák; „nyelvi közönségszolgálat”; van-e „hiba” a nyelvben? Különbségek Itália és Magyarország helyzete között
11.  Nyelv és hátrányos helyzet (bevándorlók, romák, határontúliak, dialektofonok stb.; diszfunkciókból fakadó megkülönböztetettség). Nyelv és nem (sesso). A nyelvi kisebbségek. A nyelvi jogok
12. Nyelv és (tulajdon)név. A névadás térben és időben (tabuk, névmágia; a név mint a társadalmi rendszer tükre, stb.)
A névváltoztatás. A névdivat
13. Dolgozatírás.

Irodalom:

Agostiniani, L. – Damico Boggio, O. – Guardigli, P. – Poggi Salani, T. – Schiannini, D. (szerk.): La lingua tra 
norma e scelta. Padova, Liviana, 1983.
Albano Leoni F. (szerk.): I dialetti e le lingue delle minoranze di fronte all’italiano. Roma, Bulzoni, 1980.
Ambrogio, R. – Casalegno, G: Scrostati, Gaggio! Dizionario storico dei linguaggi giovanili. Torino, UTET, 2004.
Arcangeli, M.: Lingua e societŕ nell’era globale. Roma, Meltemi, 2005.
Bellucci P: A onor del vero. Fondamenti di linguistica giudiziaria. UTET Libreria, Torino, 2005. 
Berruto G: La sociolinguistica. Bologna, Zanichelli, 1974. /BL/
Berruto G: La variabilitŕ sociale della lingua. Torino, Loescher, 1980.
Berruto G: Sociolinguistica dell’italiano contemporaneo. Roma, La Nuova Italia, 1987.
Berruto G: Fondamenti di sociolinguistica. Roma-Bari, Laterza, 2003.
Buono, B: “L'insegnamento dell'italiano fra diacronia e sincronia: analisi di alcune strutture sintattiche tra lingua 
arcaica e parlato contemporaneo”, in “Quaderns d’Italia” (1998) 3: 73-81.
Cacciari, C: Psicologia del linguaggio. Bologna, il Mulino, 2001. capp. 2.1-2.4.
Cardinaletti, A. – Giusti, G.: Il sessismo nella lingua italiana. Riflessioni sui lavori di Alma Sabatini. „Rassegna 
Italiana di Linguistica Applicata”, 1991: 169–191.
Cordin P. – Covi G. – Giacomoni P. – Neiger A. (syerk.): Femminile e maschile tra pensiero e discorso. 
Trento, Universitŕ degli Studi, 1995 /Labirinti 12/
Cortelazzo, M.A.: Italiano d’oggi. Padova. Esedra, 2000.
Cortelazzo, M.A. – Mioni, A. (ed.): L’italiano regionale. Atti del XVIII congresso internazionale di studi della 
SLI. Roma, Bulzoni, 1990.
Coveri L. – Benucci A. – Diadori P.: Le varietŕ dell’italiano. Manuale di sociolinguistica italiana. Roma, 
Bonacci/Universitŕ per Stranieri di Siena, 1998.
Crystal D: A nyelv enciklopédiája. Budapest, Osiris, 1998.
Cseresnyési L: Nyelvek és stratégiák. Budapest, Tinta Könyvkiadó, 2004.
D’Achille, P.: L’italiano contemporaneo. Bologna, Il Mulino, 2003.
D’Arcangelo, L.: Difesa dell’italiano. Lingua e identitŕ nazionale. Roma, Ideazione, 2003.
Dardano, M. – Giovanardi, C.: Le strategie dell’italiano scritto. Bologna, Zanichelli, 2001.
De Luca, A.: Il linguaggio maschile nella lingua giapponese moderna. Tesi.
	http://www.nipponico.com/tesi/deluca_andrea.php
De Mauro T: L’Italia delle Italie. Roma, Editori Riuniti, 1987. /I Cirri/
De Mauro T: Storia linguistica dell’Italia unita. Bari, Laterza, 1963.
„Dueparole” http://www.dueparole.it
Fábián Zsuzsanna: Antologia di onomastica italiana. Budapest, ELTE BTK Olasz Tanszék, 2001.
Fábián Zsuzsanna: A nyelvművelés Olaszországban. In Balázs Géza – Dede Éva (ed.): Európai nyelvművelés.  
	Budapest, Inter Kht.-PRAE.HU, 2008: 236–253. 
Fusco F. – Marcato C. (ed.): L’italiano e le regioni. Udine, Universitŕ degli Studi, 2001.
Giacalone Ramat, A. – Vedovelli, M. (szerk.): Italiano lingua seconda, lingua straniera. Atti del XXVI congresso 
internazionale di studi. Roma, Bulzoni, 1994.
Grassi, C. – Sobrero, A. A. – Telmon, T.: Fondamenti di dialettologia italiana. Roma/Bari, Laterza, 1997. 
Hajdú Mihály: Általános és magyar névtan. Budapest, Osiris, 2003.
Herczeg Gyula: Könyv az olasz nyelvről. Nyíregyháza, Bessenyei György Könyvkiadó, 1994.
Holtus, G. – Radtke, E. (szerk.): Gesprochenes Italienisch in Geschichte und Gegenwart. Tübingen, Narr, 1985.
Holtus–Metzeltin–Schmitt (szerk.): Lexikon der Romanistischen Linguistik (= LRL), vol. IV: Italienisch/Italiano. 
Tübingen, Niemeyer, 1988.
	§ 248: Gesprochene Sprache und geschriebene Sprache (P. Koch)	
	§ 249: Lingua e mass media (M.A. Cortelazzo)
	§ 250: Sociolinguistica (G. Berruto) + bibliografia!!
	§ 252: Lingua e sesso (G. Marcato)
	§ 253: Lingue speciali (M.A. Cortelazzo)
	§ 254: Linguaggi gergali (C. Marcato)
	§ 256: Norma e standard (Ž. Muljačić)
	§ 257: Lingua e legislazione (M.A. Cortelazzo)
	§ 258: Giudizi sulla lingua (T. Krefeld)
Jobst Á: A mi mint a hatalom és a szolidaritás névmása. „Magyar Nyelvőr” 131 (2007. jan–márc.), pp. 29-47.
Kálmán Béla: A nevek világa. Budapest, Gondolat, 1973.
Kiss J: Társadalom és nyelvhasználat. Budapest, Nemzeti Tankönyvkiadó, 1995 (2002).
Klein, G.: La politica linguistica del fascismo. Bologna, Il Mulino, 1986.
Lepschy, G.: Lingua e sessismo. „L’Italia dialettale”, 1988: 7–39.
Lombardi Vallauri, E: La linguistica. In pratica. Bologna, Il Mulino, 2007, cap. 4.
Marazzini, C.: La lingua italiana. Bologna, Il Mulino, 1994.
Medici M. – Raffaele S. (edd.): L’insegnamento dell’italiano  in Italia e all’estero.  Roma, Bulzoni, 1971.
Mengaldo, P.V.: Il Novecento. Bologna, Il Mulino, 1994.
Moretti, B. – Petrini, D. – Bianconi, S. (szerk.): Linee di tendenza dell’italiano contemporaneo. Atti del XXXIII
 congresso internazionale di studi della SLI. Roma, Bulzoni, 1992.
Nencioni, G.: Di scritto e di parlato. Bologna, Zanichelli, 1983.
Orioles, V.: Le minoranze linguistiche. Profili sociolinguistici e quadro dei documenti di tutela. Roma, Il Calamo, 
2003.
Orioles V: Többnyelvűség: értelmezési modellek, terminológia,  intézményi vonatkozások. „Alkalmazott 
Nyelvtudomány”,  VI (2006): 161–176.
Pistolesi, E.: Il visibile parlare di IRC (Internet Relay Chat). „Quaderni del Dipartimento di Linguistica”, Univ. di 
Firenze, 8 (1997): 213–246.
Raffaelli, S.: Le parole proibite. Purismo di Stato e regolamentazione della pubblicitŕ in Italia (1812–1945). 
Bologna, Il Mulino, 1983.
Renzi L. – Cortelazzo M.A. (edd.): La lingua italiana oggi: un problema scolastico e sociale. Bologna, Il Mulino, 
1977.
Robustelli, C.: Lingua e identitŕ di genere. Problemi attuali nell’italiano. „Studi Italiani di Linguistica Teorica ed 
Applicata”, 2000: 507–527.
Salvi S: Le lingue tagliate. Storia delle minoranze linguistiche in Italia. Milano, Rizzoli, 1975.
Savoia L.M: Grammatica e pragmatica del linguaggio bambinesco (baby talk). Bologna, CLUEB, 1984.
Savoia, L.M.: La lingua italiana si difende da sé. „Lingua Italiana d’Oggi”, I (2004): 31–53 és 
	www.italianisticaonline.it/2004/lido-001/
Schena, L. – Prandi, M. – Mazzoleni, M. (szerk.): Intorno al congiuntivo. Bologna, CLUEB, 2002.
Serianni, L.: Ancora sul Consiglio Superiore della Lingua Italiana. „Lingua Italiana d’Oggi”, II (2005), és
	www.italianisticaonline.it/2006/serianni-lido/
Serianni, L. – Trifone, P. (szerk.): Storia della lingua italiana. Torino, Einaudi, 1994.
Simone, R. – Ruggiero, G. (szerk.): Aspetti sociolinguistici dell’Italia contemporanea. Atti dell’VIII congresso 
internazionale di studi della SLI. Roma, Bulzoni, 1977.
Sobrero A.A: L’integrazione linguistica in giovani immigrati a Torino. „Parole e Metodi” 6 (1973): 165-212.
Sobrero A.A: I padroni della lingua. Profilo sociolinguistico della lingua italiana. Napoli, Guida, 1978.
Sobrero A.A. (ed.): Introduzione all’italiano contemporaneo. La variazione e gli usi. Bari, Laterza, 1993.
Szili K: Az udvariasság pragmatikája. „Magyar Nyelvőr”, 131 (2007. jan–márc.), pp. 1–17.
Tannen D: Ma perché non mi capisci? Alla ricerca di un linguaggio comune fra donne e uomini. Milano, Sperling 
Paperback, 2004.
Tassoni, L. – Fóris Á. (szerk.): Olasz nyelvi tanulmányok. Pécs, Iskolakultúra, 2000. kötetből:
Ablonczyné Mihályka L.: Jövevényszavak a mai olasz nyelvben: veszély vagy esély? (11–24); Józsa J.: 
Olasz nyelvpolitika (25–37); Miklós M.: Nyelv és nyelvjárás Olaszországban (48–61); Salamon E.> A 
friuli nyelvközösség nyelvhasználata és saját nyelvéről alkotott véleménye (73–93); Tóth H.: A szárd. 
Nyelv vagy dialektus? ( 105–122); Kovács M.: Az olaszországi bevándorlók nyelvi problémái (152–161).
Titone R: Esiste il „sessismo linguistico”? In: V. Aebischer: Il linguaggio delle donne. Rappresentazioni sociali di 
una differenza, Roma, Armando Editore, 1988, pp. 9-28.
Tyukász D.: Gondolatok a szexista kifejezések kiküszöbölésének lehetőségeiről az olasz nyelvben. In: Tóth–Földes–
Fóris (szerk.): Lexikológiai és lexikográfiai látkép. Szeged, Generalia, 2004: 208–217.
Vŕrvaro A: La lingua e la societŕ. Le ricerche sociolinguistiche. Napoli, Guida, 1978.
Vŕrvaro A: La parola nel tempo. Lingua, societŕ e storia. Bologna, Il Mulino, 1984.
Vitale, M.: La questione della lingua. Palermo, Palumbo, 1978.
Wardhaugh R: Szociolingvisztika. Budapest, Osiris, 2002.
Zamboni C: Parole non consumate. Donne e uomini nel linguaggio, Napoli, Liguori, 2001.