SZÓTÁRAK ÉS SZÓTÁRHASZNÁLAT	 		OFI 401.04	 (LEXIKOGRÁFIA)					az olasz speciális képzésben		                   
Fábián Zsuzsanna 							(heti 2 ó gyak)

A kurzus célja az, hogy (az ókori agyagtáblák listáitól a mai, komputerrel készített szótárakig) bemutassa a lexikográfia történetének legfontosabb állomásait, különös tekintettel az olasz fejleményekre, ill. az olasz-magyar kétnyelvű lexikográfia produktumaira. Szó esik továbbá a szótárak típusairól, ill.  a szótárak és a bennük található címszavak (lemmák) felépítéséről.
A kurzus folyamán közösen szerkesztjük meg a legfontosabb szótári szakkifejezések értelmező kisszótárát.

A félév végi jegyért rendszeresen kell látogatni az órákat, továbbá el kell készíteni egy (rövid) dolgozatot (pl. egy ismertetést egy publikált szótárról) a tárgyalt témakörök valamelyikének anyagából. Az órákon még további, az adott félév elején ismertetett beszámoltatási formák is megjelenhetnek.

Tematika:

1. Alapdefiníciók.
   A lexikográfia története: ókor; középkor és reneszánsz.
2. A lexikográfia története: a Dizionario degli Accademici della Crusca.
3. A lexikográfia története: a Crusca-szótártól napjainkig.
4. A számítógépes lexikográfia. A terminográfia.
5. Az olasz-magyar szótárírás története: a kezdetektől 1945-ig. 
6. Az olasz-magyar szótárírás története: 1945-től napjainkig. 
7. Az egynyelvű általános szótárak. A szócikkek felépítése.
8. A legismertebb egynyelvű olasz értelmező szótárak bemutatása.
9. A kétnyelvű szótár szerkezete. Különbségei az egynyelvű szótáraktól.
10. Egyéb szótártípusok: 
a)	a szakszótárak (terminológiai szótárak); 
b)	speciális szótárak (etimológiai, gyakorisági, nyelvtani, szinonima, hamis barátok, stb.)
11. A szótári kritika.
12. Szótár és oktatás.
13. Szótár és fordítás.

Irodalom:

L’Accademia della Crusca. Firenze, 1991.
A lexikológia és a lexikográfia elmélete és módszertana. A magyar nyelvészek VI. 
nemzetközi kongresszusának bevezető előadásai (Eger, 1994. aug. 23–26.). 
Különlenyomat a MNy XC. évf. 4. számából /MNyTK 201./
Aprile, Marcello: Dalle parole ai dizionari. Bologna, Il Mulino, 2005. /Itinerari/	
Bertero V: Impara e gioca col tuo dizionario.  Torino, Editrice Piccoli, 1994.
Bianco, Maria Teresa: “*Max, kann ich die Nudeln ins kochende Wasser werfen?” Alcune 
riflessioni sulle carenze e gli errori dei dizionari bilingui del tedesco.  Annali 
dell’Istituto Orientale di Napoli, Sez. Germanica, Nuova Serie IV, 1994, 3, 67-87.
Cortelazzo, Manlio–Zolli, Paolo: Tre lezioni di lessicografia. Bologna, Zanichelli,1989.
Cortese, Paola: Lente di ingrandimento sui dizionari. Italiano e oltre, VII (1992), 145-148.
Della Valle, Valeria: La lessicografia. In: Serianni–Trifone (ed.): Storia della lingua italiana I. 
Torino, Einaudi, 1993: 29–91.
De Mauro, Tullio: Grande Dizionario Italiano dell’Uso (= GRADIT). Introduzione. Torino, 
UTET, 1999.
Fábián Zsuzsanna: Gondolatok a frazeológiai egységek szótári elrendezéséről.  Filológiai 
Közlöny, 1984/2–3, 297-303.
Fábián Zsuzsanna: Száz éves az első magyar-olasz és olasz-magyar szótár. Filológiai 
Közlöny, 1986-87, 247-256.
Fábián Zsuzsanna: Historische Untersuchung der italienisch-ungarische und ungarisch-
italienischen Wörterbücher. In = Magay–Zigány, 177-187. /az ol-m szótárak 
bibliográfiájával/
Fábián Zsuzsanna: Disamina storica dei vocabolari di italiano-ungherese e ungherese-
italiano. Acta Romanica, Szeged, Tomus XIV /Studia lexicographica neolatina II/, 
1990, 5-60. /az ol-m szótárak bibliográfiájával/
Fábián Zsuzsanna: Ha cento anni il primo vocabolario ungherese-italiano e italiano-
ungherese. – Giano Pannonio, Padova, 4-1989, 65-77 e Ponto Baltica, Firenze, 4-
1991, 133-144.
Fábián Zsuzsanna: A vonzatok ábrázolása a kétnyelvű szótárakban. In= IV. Orsz.
 Alkalmazott Nyelvészeti Konferencia, Folia practico-linguistica, XXIV (1994), II: 
46-651.
Fábián Zsuzsanna: La presentazione delle reggenze nei vocabolari di ungherese-italiano di 
Eugenio Koltay-Kastner. In = Koltay-Kastner Jenő szellemi hagyatékából. 
Emlékkötet a tudós születésének 100. évfordulójára. Szeged, JATE, 1995, 97-102.
Fábián Zsuzsanna: recenzio a Sabatini–Coletti által szerkeszett DISC-hez. „Verbum”, 1999/1: 
217–220.
Fóris Ágota: Olasz-magyar, magyar-olasz műszaki szótár szerkesztésének szükségessége. In 
= A nyelv mint szellemi és gazdasági tőke. VIII. Magyar Alkalmazott Nyelvészeti 
Konferencia anyaga, 1999, III: 153-158.
Fóris Ágota: Olasz szótárkiadás Magyarországon (1990–2000). In = Színes eszmék nem 
alszanak. Szépe György 70. születésnapjára. Pécs, Lingua Franca Csoport, I: 346-354.
Gualdo, Riccardo: recensione al DISC di Sabatini–Coletti. “Studi linguistici italiani”, 1999 (25): 
116–124.
Kardos Orsolya: Livello soglia: dizionario di base della lingua italiana. Szakdolgozat. ELTE 
Olasz Tanszék, 2000. /az összes olasz vonatkozású gyakorisági szótár elemzésével/
Magay Tamás (ed.): A magyar szótárirodalom bibliográfiája. Lexikográfiai füzetek 1.Bp. 
Akadémiai Kiadó, 2004.
Magay Tamás (ed.): Szótárak és használóik. Lexikográfiai füzetek 2. Bp. Akadémiai Kiadó, 
2006.
Magay Tamás (ed.): Félmúlt és közeljövő. Lexikográfiai füzetek 3. Bp. Akadémiai Kiadó, 2007.
Magay Tamás: Angol-magyar és magyar-angol szótárak hazánkban 1945 előtt. Budapest, 
Akadémiai Kiadó, 1967. /Nyelvtudományi Értekezések 57./
Magay Tamás–Zigány Judit (ed.): BudaLEX ’88 Proceedings. Budapest, Akadémiai Kiadó, 
1990.
Marello, Carla: Dizionari bilingui. Bologna, Zanichelli, 1989. /FL 6./
Marello, Carla: Lavorare sulla lingua col dizionario. Torino, Loescher Editore, 1993.
Marello, Carla: Le parole dell’italiano. Lessico e dizionari.  Bologna, Zanichelli, 1996. 
Marello, Carla–Rovere, Giovanni: Mikorstrukturen in zweisprachigen Wörterbüchern 
Deutsch-Italienisch/Italienisch-Deutsch. Germanische Linguistik, 143-144 (1999), 
177-206.
Massariello Merzagora, Giovanna: La lessicografia. Bologna, Zanichelli,1982. /BL 13./
Migliorini, Bruno: Che cos’č un vocabolario? Firenze, Le Monnier, 1951.
Mollay Erzsébet: A holland-magyar kéziszótár szerkesztési elvei. ELTE, Néderlandisztikai 
Műfordító Műhely, 1998.
Nuccorini, Stefania: La parola che non so. Saggio sui dizionari pedagogici. Firenze, La 
Nuova Italia, 1993.
Országh László (ed.): Szótártani tanulmányok. Budapest, Tankönyvkiadó, 1966.
Páhi Gábor: Una concezione nuova per il dizionario stampato. Szakdolgozat. ELTE Olasz 
Tanszék, 2001.
Pajzs Júlia: Számítógép és lexikográfia. Bp. MTA Nyelvtudományi Intézet, 1990. /Linguistica, 
Series A, Studia et dissertationes, 4./
Pálfy Miklós: Lexicographie informatisée et sémantique française. (Számítógépes szótárírás 
és francia szójelentéstan) Habilitációs disszertáció. JPTE, BTK, 1999.
Dr. Pantóné dr. Naszályi Dóra: SZÓjátékTÁR. Gyakorlatok és ötletek a sikeres 
szótárhasználat elsajátításához. Budapest, Nemzeti Tankönyvkiadó, 2000. 
Piemontese, Emanuela: Mille pagine di sensi e significati. Dizionari della lingua italiana. 
Riforma della scuola, nov. 1985, dic. 1985, genn. 1986.
Sabatini, Francesco–Coletti, Vittorio: Dizionario Italiano Sabatini–Coletti (= DISC).
 (Materiali accompagnatori: DidaDISC  e DISC il nuovo dizionario). Firenze, Giunti, 
1997.
Serianni, Luca: recensione a Lo Zingarelli 1999, Vocabolario della lingua italiana, 12. ed. 
“Studi linguistici italiani”, 25 (1999): 136–137.
Serianni, Luca: Dizionari di ieri e di oggi. Milano, Garzanti, 1999.
Sessa, Mirella:  La Crusca e le Crusche. Il Vocabolario e la lessicografia italiana del Sette-
Ottocento. Firenze, Accademia della Crusca, 1991.
Studi di lessicografia italiana. Vol. I. Firenze, Accademia della Crusca, 1989.
Tancke, Gunnar: Die italienischen Wörterbücher von den Anfängen bis zum Erscheinen des 
“Vocabolario degli Accademici della Crusca” (1612). Tübingen, Niemeyer, 1984.
WIKIPEDIA: Storia dei dizionari, Tipologia dei dizionari, La struttura del dizionario
Wörtebücher. Ein internationales Handbuch zur Lexikographie. Ed. Hausmann–Reichmann–
Wiegand–Zgusta. Berlin-New York, De Gruyter, 1989. /HSK 5.1.-5.2.-5.3./
Zgusta, Ladislav: Manual of lexicography. Praha, Academia, 1971.
Zolli, Paolo: Lexikon der Romanistischen Linguistik, Vol. IV. Tübingen, Niemeyer, 1988, 
786-794.